Reprezentacije starosti v slovenskih dnevnih časopisih - Gerdina, Otto (visokošolska dela, 2022)
Sodobni demografski, družbeni in ekonomski trendi spodbujajo zanimanje družbene in kulturne gerontologije za raziskovanje medijskih reprezentacij starosti, ki so za družboslovce zanimive zaradi njihove narave pa tudi njihovih vplivov na družbene odnose in strukture ter vrednote. V Sloveniji do zdaj ni bilo raziskave, ki bi preučila, kako se skozi daljše obdobje medijske reprezentacije starosti spreminjajo in vplivajo na odnos družbe do starih. Da bi dobil vpogled v družbeno konstrukcijo starosti v enaindvajsetem stoletju in z njo povezanih trendov, sem opravil longitudinalno analizo časopisnega poročanja v volilnih letih od 2004 do 2018. Najprej sem na vzorcu 3.800 prispevkov, zbranih iz treh tiskanih dnevnih časopisov – Delo, Slovenske novice in Večer – s kvantitativno analizo vsebin raziskal spremembe medijskih reprezentacij starosti. Nato sem na namenskem vzorcu 80 prispevkov dnevnega časopisa Delo iz istega obdobja raziskavo poglobil s kvalitativno analizo poročanja o 309 problemih starih in 144 rešitvah zanje. Ugotovil sem, da so bili v volilnih letih od 2004 do 2018 v dnevnih časopisih najbolj poudarjeni politični in ekonomski vidiki staranja ter da se v analiziranem obdobju povečuje družbena občutljivost za s starostjo povezane tematike. Ugotovitve nadalje kažejo, da pri poročanju o problemih, s katerimi se spoprijemajo stari, prevladujejo trije s starizmom povezani principi reprezentacije: normalizacija, drugačenje in homogenizacija. Največ problemov, s katerimi se srečujejo stari ljudje, in rešitev zanje opredelijo predstavniki države in interesnih skupin. V nasprotju z drugimi raziskavami medijskih reprezentacij ta raziskava ni potrdila trenda individualizacije odgovornosti za probleme, s katerimi se spoprijemajo stari.
Keywords: Disertacije; Množični mediji; slovenski časniki; socialna gerontologija; stari ljudje; Starost