Predkrščanske svetosti in večnostna prostorska ureditev - Hren, Marko (knjige, 2022)
V uvodu publikacije so predstavljeni temelji prirodoverskih modrosti povezanih z načrtovanjem prostora Posamezni avtorji so z uvidom v pogansko simboliko poskrbeli za bogastvo izročila in dediščine v vseh zvrsteh umetnosti kar predstavlja neprekinjen odtis in trajni pečat poganstva v slovenski kulturi. Naravne danosti prostora narekujejo načela večnostne arhitekture (ang. Perennial architecture) in Plečnik jim je v prostorski ureditvi Ljubljane sledil z uporabo obrednega kota ter povezovalnih črt v tročanu ter z razkošno opremo s simboli divjine, posebej z uporabo simbolike kač/zmajev. Šele razumevanje mistične, duhovne plati avtorjev, razkrije tako smotre kot tudi pravila kompozicij. Dr. Janez Kopač se v svojem poglavju o mistiki v arhitekturi sklicuje na misel arhitekta Borisa Podrecce, da je Plečnik v Ljubljani s svojim načrtovanjem objektov »šahiral z mestom«. Lahko sklenemo, da je Plečnik objekte v mestu umeščal obredno.V publikaciji se sklicujemo na izbrane primere reprezentativnih objektov (Navje, Trnovski most, Zoisova piramida, Šišenska cerkev Svetega Frančiška, Prešernov trg s Tromostovjem idr.) pri katerih so v uporabi načela večnostne arhitekture in poganska simbolika. V sklepnem poglavju pa podrobneje predstavimo še za pest izbranih in celostno interpretiranih zgodb ter njihov odtis v prostoru. Sklenemo lahko, da sta tako prostorska ureditev kot simboli Ljubljane v svoji osnovi rezultat poganske znanosti. Obiskovalci Ljubljane smo tako obkroženi in prežeti z ureditvijo, ki tiho - v duetu divjine in ukročenih lupin – prikliče vzdušje žarčenja večnostno urejene geometrije prostora. To vzdušje pa je Ljubljano kot prestolnico kronalo z državnimi simboli, ki so vsak zase in kot celota dokaz večnostne moči poganske kozmologije. Genezi simbolov države smo zato namenili izčrpno poglavje.