Konflikti pri umeščanju prometne infrastrukture v prostor v Sloveniji - Goluža, Maruša (visokošolska dela, 2022)
Posegi v prostor so vedno potencialno konfliktni. Teoretske razprave o reševanju konfliktov največkrat obravnavajo racionalne in participativne pristope k odločanju. Legitimnost prvih temelji na objektivnosti strokovnih presoj, ki pa so zaradi odtujenosti od družbenih vrednot v praksi pogosto nelegitimni. Slednji skušajo ta legitimacijski primanjkljaj odpraviti z vključevanjem javnosti v odločanje in deliberacijo. Zaradi utopičnosti načel resničnosti, pravilnosti in iskrenosti, po katerih naj bi se ravnali akterji, tudi participativni pristopi v praksi niso vedno legitimni. Raziskav, ki bi brez sodb o ustreznosti pristopov celovito proučevale dejanske postopke odločanja, je v prostorskem načrtovanju malo, v Sloveniji pa jih praktično ni. V raziskavi smo obravnavali konflikte pri prostorskem umeščanju prometne infrastrukture. Zanimale so nas vloge akterjev, vzroki za konflikte, argumentacije in pristopi k reševanju konfliktov. Namen raziskave je bil ugotoviti, kako v praksi, ki je vedno potencialno konfliktna, dosegati legitimnost. V raziskavi smo primerjali študiji primerov umeščanja avtocestnega odseka v Trebnjem in hitre ceste med Šentrupertom in Velenjem. Uporabili smo kvalitativne metode raziskovanja: analizo dokumentov in časopisnih člankov ter intervjuje. Rezultate smo interpretirali s pomočjo teorije kompleksnosti in teorije akter-omrežje, ki predvidevata dinamičnost odločanja. Raziskava je pokazala, da na reševanje konfliktov vplivajo različni družbeni dejavniki, zato se pogoji legitimacije spreminjajo. Odločanje zato zahteva kontinuirano deliberacijo med akterji in prilagodljivost postopkov odločanja, odločitve pa morajo vedno temeljiti na čim širšem družbenem in strokovnem konsenzu. Pri prostorskem umeščanju prometne infrastrukture je pomembna tudi deliberacija med teritorialnimi enotami, kar je v Sloveniji zaradi odsotnosti regionalne ravni problematično. Čeprav je raziskava omejena na prometno infrastrukturo v Sloveniji, je metodologijo možno uporabiti tudi za raziskovanje drugih prostorskih konfliktov, tudi izven meja Slovenije.
Keywords: avtocestni križ; Built Environment; conflicts; Disertacije; doctoral thesis; geodesy; geodezija; Grajeno okolje; Konflikti; legitimacy; legitimnost; motorway intersection; Prometna infrastruktura; Prostorsko načrtovanje; spatial planning; the third development axis; transport infrastructure; tretja razvojna os