Cognitive product development - Gielingh, Wim (Strojniški vestnik, 2008)
Trenutna praksa konstruiranja je takšna, da konstrukterji običajno začnejo nov projekt s praznim listom papirja ali v praznem modelirnem prostoru. Ker posamezen konstrukter nima vsega znanja o vseh vidikih izdelka, morajo njegovo zasnovo potrditi se drugi strokovnjaki. Zasnovo je včasih treba spremeniti, dopolniti, ponovno preveriti ter potrditi in tako naprej, dokler ni pripravljena. Vendar bo samo končni izdelek, ko je enkrat končan, pokazal, če je zasnova pravilna. Glede na zapletenost danasnjih industrijskih izdelkov so vmesna preverjanja in spreminjanja časovno precej potratna, kar zelo negativno vpliva na trajanje razvoja in ceno izdelka. Kognitivni razvoj izdelka (CPD), kakrsnega predlagamo na tem mestu, se konstruiranja loteva na način znanstvenega učnega postopka. Temelji na dobro znani in uspešno preizkušeni teoriji kognitivne psihologije. Namesto da bi se zanašali izključno na izkušnje vsakega posameznika, CPD združuje znanje z različnih področij, ki se zbira skozi celotno dobo trajanja obstoječih izdelkov, in ga ponuja preko generičnih konstrukcijskih objektov. CPD torej obravnava konstruiranje kot konfiguracijo obstoječega in potrjenega znanja. Pričakujemo,da se bo na ta način pospešil proces razvoja izdelkov. To naj bi pripomoglo k hitrejšemu razvoju izdelkov in posledično k njihovi višji kakovosti in zanesljivejšim zasnovam, ne da bi s tem prizadeli kreativno svobodo konstrukterjev.
Keywords: razvoj izdelkov; konstruiranje; metode; modeliranje