Vodenje projektov virtualnih skupin v virtualnih skupnostih za odprtokodni razvoj programskih rešitev - Harej, Katja (visokošolska dela, 2009)
S prihodom interneta, se je spremenil način povezovanja in komunikacije med ljudmi. Pred tem smo lahko s sogovornikom komunicirali le preko stacionarnega telefona, pisem ali, če smo se z osebo srečali v živo . Nato so postale aktualne video konference, mobilni telefoni in internet. Danes se zdi, da gre čas hitreje. A vendarle hitrost časa ostaja enaka. Le komunikacija je lahko bolj dinamična, več možnosti imamo za sodelovanje in povezovanje, tudi z ljudmi na drugi strani sveta. Za komunikacijo v realnem času lahko danes uporabimo na primer IP telefonijo, elektronsko pošto, takojšnje sporočanje (angl. Instant messaging), spletne klepetalnice in virtualne skupnosti. Ob temsi lahko s sogovorniki izmenjujemo slike, video vsebine in ostale dokumente. Vse to z namenom povezovanja - tako osebnega kot poslovnega. Na to temo obstaja že veliko raziskav tako s področja psihologije posameznika in skupine kot tudi s področja informacijsko komunikacijskih tehnologij. In ravnoobe področji sta zanimivi tudi na področju spletnega poslovanja oz. izvajanja projektnega dela. Projektno delo, ki se izvaja v večini s pomočjo tehnologij za sodelovanje in komunikacijo preko spleta imenujemo virtualno projektno delo. To predstavlja danes naraščajoči trend tako v organizacijah kot tudi izven le-teh. Slednji trend bomo raziskovali v sklopu pričujoče doktorske disertacije. Natančneje, odgovorili bomo na dve raziskovalni vprašanji, ki se nanašata na vodenje virtualnih projektov. Še pred tem bomo opredelili pojem virtualnosti in pogledali globlje v delo posameznih virtualnih skupin. Ker je slednjih več vrst, smo se odločili za preučevanje letistih, kjer se člani skupine združujejo z namenom razvoja odprtokodnih rešitev. Zanima nas, ali se v teh projektih skupine implicitno poslužujejo osnovnih principov vodenja projektov, kot je to običajno pri klasičnih razvojnih projektih. Odgovorili bomo tudi na vprašanje, ali je v skupinah, ki smo si jih izbrali v raziskovalni vzorec, vloga vodje projekta, potrebna. Na tem mestu naj še opozorimo, da v pričujočem delu ne raziskujemo posledic vodenja projektov na morebitno uspešnost ali neuspešnost le teh.
Keywords: ankete; Disertacije; načini vodenja; Projekti; razvoj odprtokodnih rešitev; virtualne skupine; virtualne skupnosti; Vodenje; vodenje postopkov