Diagnostika specialne odrivne moči smučarjev skakalcev z uporabo nove tenziometrijske naprave - Jošt, Bojan (Šport (Ljubljana), 2021)
Namen pričujoče raziskovalne študije je bil prikazati možnosti diagnosticiranja potenciala specialne odrivne moči smučarjev skakalcev. Ta je še zlasti pomembna za uspešno realizacijo faze odskoka. Na splošno pomeni višji potencial odrivne sile tudi boljši tekmovalni dosežek smučarjev skakalcev, zato se namenja tej sposobnosti znatno pozornost v procesu treniranja. Pri tem pogosto skakalci razvijajo odrivno moč z imitacijskimi vajami odskoka. S tenziometrijsko ploščo se danes lahko izmeri potencial odrivne moči na skakalnici in v laboratorijskih pogojih. Razviti so različni modeli strukture odrivne moči in različne metode njenega diagnosticiranja. Na Fakulteti za šport je bila razvita specialna tenziometrijska naprava, ki omogoča meritve impulza odrivne sile pri različnih naklonih odrivne površine. Na napravi se lahko izmeri odrivni impulz v pravokotni smeri na podlago (na prstih in peti leve in desne noge) in vzporedni smeri s podlago (na strani leve in desne noge). S tem so dane možnosti neposredne primerjave strukture odrivnega impulza pri imitaciji odskoka v laboratorijskih pogojih in odrivnim impulzom pri odskoku na skakalnici. Eksperimentalne meritve na vzorcu štirih skakalk in treh skakalcev so pokazale specifično strukturo odrivne moči odskoka pri dveh različicah imitacije odskoka v skakalnih čevljih. Pri imitaciji odskoka z lovljenjem so merjenci dosegli primerljiv potencial odrivne moči s tistim na skakalnici, vendar pa je bila odrivna moč razvita pri večjem odrivnem času (od 0,4 do 0,6 sek.), kot je odrivni čas na odskočišču skakalnice (od 0,15 do 0,3 sek.). Pri imitaciji odskoka z lovljenjem je glavni del odrivnega impulza predstavljala pravokotna komponenta na podlago (več kot 80 % celotne odrivne sile), pri čemer je bila ta komponenta pretežno razvita na sprednjem delu stopala. Povsem nova specialna merilna naprava tako omogoča bolj poglobljen vpogled v strukturo odrivne moči smučarjev skakalcev, kar bo lahko bistveno izboljšalo kvaliteto vadbenega procesa smučarjev skakalcev.
Keywords: fiziološki modeli; IKT; odrivna moč; ski jumping; smučarski skoki; sodobna tehnologija; sport; šport; take-off power; technology; tensiometry; tenziometrija