The readiness of educational professionals for sustainable development in education in Slovenia - Pangrčič, Polonca (Annales. Series historia et sociologia, 2022)
Osredotočanje na evropske in UNESCO-ve smernice v vzgoji in izobraževanju z upoštevanjem 4. cilja trajnostnega razvoja daje poudarek na vključujoče in pravično kakovostno izobraževanje. Ljudi naj bi opolnomočilo z znanjem, spretnostmi in vrednotami, da lahko živijo dostojno, gradijo svoje življenje in prispevajo k družbi. V okviru projekta Holistični izobraževalni proces in krepitev duševnega zdravja, ki ga financirata Javna agencija za raziskovalno dejavnost (ARRS) in Mednarodni inštitut za psihoterapijo in aplikativno psihologijo v sodelovanju z Alma Mater Europaea – ECM, smo raziskovali v kolikšni meri respondenti udejanjajo mednarodne smernice pri svojem delu. Dobljene podatke smo povezali s stopnjo pridobljene izobrazbe, saj smo predvidevali, da bolj izobraženi tudi pogosteje upoštevajo omenjene smernice. Rezultati kažejo 8 od 10 statistično značilnih korelacij med formalno izobrazbo delavcev in uporabo smernic. Univerzitetno izobraženi respondenti se najredkeje poslužujejo sedmih smernic: domišljija, ustvarjalnost, spomin, sklepanje, spoštovanje lepote, telesne spretnosti in kritično mišljenje. Ugotovljeno lahko povežemo z dodiplomskim izobraževanjem, ki pri bodočih delavcih v vzgoji in izobraževanju ne razvije dovolj senzibilnosti za obravnavane smernice celostnega pristopa, čeprav respondenti skoraj soglasno navajajo, da zmeraj upoštevajo vse navedene smernice pri svojem delu. Razlik med tistimi, ki po ocenah raziskovalcev, dobro poznajo holistični pristop in med tistimi, ki ga ne, nismo našli.
Keywords: approccio olistico; celostni pristop; Commissione Europea; educational professionals; educatori; European Commission; Evropska komisija; holistic approach; logopedagogia; logopedagogika; logopedagogy; UNESCO; vzgojno-izobraževalni delavci