Kdo se boji slovenščine? - Grgič, Matejka (Teorija in praksa, 2020)
V prispevku se osredotočam na nekatere sociolingvistične in posledične lingvistične vidike, povezane s skupnostjo govorcev slovenskega jezika, ki se opredeljuje kot slovenska manjšina oz. avtohtona skupnost v Italiji. Natančneje obravnavam posamezne primere jezikovnopolitičnih ukrepov, jezikovnega načrtovanja in implementacije strategij za promocijo slovenščine, predvsem pa pomanjkanje vsega omenjenega. Posebej so predstavljene nekatere ideološke izbire in posledice pomanjkanja celostnih, strokovno utemeljenih strategij na tem področju. Prispevek izhaja iz predpostavke, da se jezikovna politika prepogosto omejuje na načrtovanje, urejanje in utrjevanje formalnopravnega statusa manjšinskega jezika v odnosu do večinskega. Razmerje med t.i. higieniki in motivatorji je torej izrazito neuravnoteženo v prid prvim, kar se odraža v vsakdanjih sporazumevalnih praksah govorcev, v njihovih jezikovnih repertoarjih in, nazadnje, v njihovih ne samo jezikovnih, ampak tudi identitetnih opredelitvah
Keywords: identiteta; Italija; Jezikovna politika; jezikovno načrtovanje; Language policy; Slovene language; Slovenščina; sociolingvistika; zamejski Slovenci