Novi statusi jezikov v spremenjenih družbeno-političnih okoliščinah - Balažic Bulc, Tatjana (Teorija in praksa, 2020)
Slovenščina je za različne formalno-pravne statuse v preteklosti tekmovala z jeziki, ki so imeli precej večjo družbeno moč. Med njimi je bila tudi srbohrvaščina. Kot večinski jezik v nekdanji skupni državi je imela dominanten status, ki ga je dodatno krepila ekskluzivna raba v institucijah s poudarjeno družbeno močjo (npr. zvezna skupščina, vojska). Vprašanje statusa srbohrvaščine in njenega vpliva na razvoj slovenščine je bilo izpostavljeno tudi na posvetu Slovenščina v javnosti. V prispevku smo prikazali, kako so se od 70. let prejšnjega stoletja do danes statusi nekdanje srbohrvaščine oz. njenih naslednic hrvaščine, srbščine, bosanščine in črnogorščine pod vplivom spremenjenih družbeno-političnih okoliščin prerazporedili.
Keywords: družbena moč; jezikovna politika; jezikovno načrtovanje; language planning; language policy; language status; Serbo-Croatian language; social power; srbohrvaščina; status jezika