Case management - Marnetoft, Sven-Uno (Rehabilitacija (Ljubljana), 2015)
V zadnjih letih se veča zanimanje za vodenje primera. Tradicionalno velja vodenje primera za učinkovito koordiniranje in razporejanje virov. Primarni cilj vodenja primera je podpora ljudem z različnimi zmanjšanimi zmožnostmi pri dostopanju do virov, ki jih potrebujejo za čim bolj samostojno življenje. Vodenje primera se zato osredotoča na možne dogodke v vsakdanjem življenju, kot so zdravje, delo, gospodinjenje, družina in prosti čas. Nekateri obstoječi modeli vodenja primerov so z leti postali bolj znani kot drugi. To so Assertive Community Treatment (ACT), model Brokerage in model Strengths. V nekaterih modelih vodenja primera bolj iščejo rešitve težav kot pa iščejo možnosti posameznika ali v skupnosti. Vsi ljudje imajo sposobnost rasti, razvoja in okrevanja. Model Strenghts izstopa med modeli vodenja primera, ker se opira na posameznikovo moč, ne pa na njegove primanjkljaje in šibkost in ker je posameznikova pravica do samoodločanja pomemben del rehabilitacijskega procesa, pomembni pa so tudi neformalni viri. Model prav tako poudarja pomen ustvarjanja dobrega in zanesljivega partnerstva z uporabnikom ter dela v skupnosti, kjer se nahajajo viri. Med rehabilitacijo ima vodja primera nalogo mobilizirati uporabnikove moči, sposobnosti in talente in tudi vire v skupnosti. Rezultati raziskav vodenja primera po modelu Strenghts podpirajo njegovo učinkovitost. Ljudje, ki so bili vključeni v raziskave modela Strenghts, so zmanjšali raven koristi zaradi bolezni, izboljšali družbene stike, zmanjšali uporabo zdravil ter izboljšali svojo delovno sposobnost in kakovost življenja.
Keywords: Case Management; model Strengths; uporabniki rehabilitacije; viri; vodenje primera