No way out for climate refugees’ asylum applications in court decisions and conventions - Ekşi, Nuray (Medicine, law & society, 2023)
Ena od glavnih posledic podnebnih sprememb je problem migracij, ki jih povzročajo notranje in mednarodne selitve ljudi zaradi okoljskih nesreč. Čezmejni učinki razseljevanja zaradi podnebnih sprememb so seveda sprožili nove razprave na področju begunskega prava in ustvarili skupino ljudi, ki se običajno imenujejo "podnebni begunci". Podnebni begunci niso nujno zajeti v opredelitev pojma "begunec" iz Ženevske konvencije iz leta 1951. Nekatere države in mednarodne organizacije, vključno z ZN, obravnavajo položaj podnebnih beguncev izključno z varnostnega vidika, medtem ko druge te ljudi obravnavajo kot žrtve nesreč, ki so jih povzročile podnebne spremembe. Nobena država ni zares pripravljena deliti bremena, ki ga povzročajo množične migracije zaradi podnebnih sprememb, ali obravnavati celotnega obsega tega velikega pojava. Poleg tega mednarodni sporazumi, na katerih temeljijo njihove prošnje za azil, ne obravnavajo ustrezno okoliščin v zvezi z njihovimi prošnjami. V akademskih krogih so bila izražena različna mnenja o ustreznih mehanizmih zaščite in pomoči, ki jih je mogoče zagotoviti podnebnim beguncem. V članku razpravljamo o razlogih, zakaj obstoječe mednarodne konvencije ne ščitijo podnebnih beguncev, pojasnjujemo razlike med običajnimi begunci in podnebnimi begunci, in izpostavljamo rešitve za zaščito teh beguncev.
Keywords: 1951 Geneva Convention; azil; begunci; climate induced migration; climate refugees; environmental refugees; environmentally displaced persons; klimatske spremembe; klimatski begunci; Konvencija o statusu beguncev; mednarodne migracije