Primer etnološke rekonstrukcije slovanskih mitskih motivov iz folklornega gradiva - Hrženjak, Majda (Časopis za kritiko znanosti, 1999)
Analiza izhodiščne belokranjske ljudske pesmi Jurij ubije zmaja in reši kraljevo hčer nas je napotila na primerjavo z Radmanovo pesmijo Pisma od Bosne i svetoga Jurja. Izkazalo se je, da je belokranjska pesem mlajša, ponarodela in močno skrčena verzija starejše, Radmanove pesmi. Pri tem pa se je kot paradoksalno izkazalo to, da mlajša, belokranjska različica vsebuje več starejših, mitskih elementov kot starejša, izvirna pesem. Seveda pa je ta paradoks inherenten etnološki diahroni perspektivi. V pričujočem tekstu je z etnografsko analizo prišla do izraza tudi večplastnost obeh pesmi. Osnovna zgodba Radmanove pesmi je krščanska biografija svetega Jurija, vendar se je v pesem že vtihotapilo nekaj mitskih in poganskih elementov, ki so sicer del temeljnega praslovanskega mita o bogu plodnosti, katerega rekonstrukcija intenzivno poteka zadnjih nekaj let. Temeljni mitski elementi, ki smo jih našli v omenjenih pesmicah, so: pomlad, rosa, svatba in Jurijev meč. V belokranjski verziji so še dodatni mitski elementi, in sicer fraze "ravno polje", "zmaja vodenoga" in "boga vodenoga" ter povezava med deklico, žrtvijo in desetino. Krščanski elementi so svetnik, viteštvo, krst, maša, grehi, pokora, cerkve in še kaj bi se našlo. Izkazalo se je, da so nekateri motivi v obeh pesmicah ambivalentni; lahko imajo poganski in krščanski pomen. Ti motivi so Jurij in njegov konj, zmaj, desetina in jagnje.
Keywords: ljudsko slovstvo; oral literature; ljudske pesmi; Ethnopoetics; slovanska mitologija; poganstvo; Christianity; krščanstvo; ethnography; etnografija; metode