The dialogue between the courts revisited - Mulder, Jule (Zbornik znanstvenih razprav (Pravna fakulteta. 1991), 2025)
Avtorica preučuje dialog med Sodiščem EU in nacionalnimi sodišči o obsegu in pomenu verske diskriminacije v zvezi z Okvirno direktivo 2000/78/ES. Analiza se osredotoča na dve glavni nastajajoči smeri sodne prakse, povezani s (1.) politikami nevtralnosti, ki na delovnem mestu prepovedujejo verske simbole, in (2.) notranjo avtonomijo verskih organizacij. Ob upoštevanju spoznanj študij integracije in kritičnega primerjalnega prava preučuje, kako so nacionalna sodišča okvirila, pojasnila in predstavila svoja predhodna vprašanja ter kako bi to lahko vplivalo na sodbe Sodišča EU. Z uporabo postopka predhodnega odločanja so nacionalna sodišča iz treh jurisdikcij Sodišču EU večkrat postavila zelo podobna vprašanja, da bi z različnimi stopnjami uspeha razjasnila, izpodbijala ali potrdila pristop sodišča. Izluščimo lahko tri skupne strategije. Nacionalna sodišča prek postopka predhodnega odločanja postavljajo vprašanja, da bi nacionalno pravo zaščitila pred vplivi EU; na pravo EU se opirajo, da bi se doma okrepila; in občasno posežejo po njem, da bi vplivala na razvoj prava EU. V slednjem primeru se zdi dialog najzahtevnejši v kontekstu verske diskriminacije, saj se samoreferenčna nacionalna sodišča pogosto težko v celoti vključijo v pravni okvir EU in Sodišču EU predložijo prepričljiv argument. Čeprav ugotovitve same po sebi niso dokončne, prispevajo še en košček znanja v prizadevanju razumeti očitno stagnacijo prava EU o nediskriminaciji in sodne prakse Sodišča EU o verski diskriminaciji, ki je bila tarča precejšnjih kritik v akademskih in praktičnih krogih.
Keywords: delovna mesta; dialog sodišč; nacionalna sodišča; pravo EU; predhodno odločanje; Sodišče EU; verska diskriminacija; verska svoboda